Rubriik: Lavakunsti uudis
26. ja 27. septembril 2018 pidas lavakoolis loenguid juhtimisõpetaja Alexander Havard. Teema: “Iseloomu kujundamine: oma temperamendi tugevuste ning nõrkuste avastamine ning enesearengu strateegia loomine”.
Alexander Havard on rajanud voorusliku juhtimise õpetuse ja asutanud Havardi voorusliku juhtimise instituudi (Havard Virtuous Leadership Institute), mille järgi on klassikalised voorused efektiivse juhtimissüsteemi alus.
Alexander Havard (s 1962) sündis Prantsusmaal ja omandas kõrghariduse õigusteaduse vallas üheks paremaks peetavas Pariisi Descartes’i Ülikoolis. Ta töötas aastaid vandeadvokaadina Pariisis, Strasbourgis ja Helsingis, kuni leidis oma missiooni inimeste suunamises täiustumise teele ning uue põlvkonna eetiliste juhtide kasvatamisel. Alates 2007. aastast elab ja töötab ta Moskvas.
Tema raamatuid “Vooruslik juhtimine”, “Õilsaks sündinud” ja “Temperamendist karakterini” on tõlgitud enam kui 20 keelde.
24. septembril 2018 toimus lavakoolis kohtumine kirjanik Paul-Eerik Rummoga. Kohtumisel räägiti luuletajast ja kirjastajast Hando Runnelist, tema loomingust ja kultuuriloolisest taustast. Sel sügisel tähistab Runnel oma 80. juubelit ja tema loomingule on pühendatud lavakooli I kursuse lavakõne semester.
Vaata ka kohtumise pildigaleriid Lavaka Facebooki-lehel.
3. kuni 23. septembrini 2018 annab lavakoolis biomehaanika meistriklassi Venemaa Teatrikunsti Akadeemia (GITIS) lavalise liikumise ja lavavõitluse õppejõud ning lavastaja Vladimir Granov. Kolme nädala jooksul õpetab ta nii vanemat kui nooremat kursust.
Vladimir Granov on sündinud Venemaal Voronežis, kuid elab praegu Prantsusmaal Lyonis, kus töötab oma teatrikoolis. Pärast teatrihariduse omandamist Moskva GITISes on ta õpetanud biomehaanikat ja lavavõitlust Moskvas VGIKis ja GITISes, Lyonis teatrikunsti ja -tehnika kõrgemas koolis ENSATT, Itaalias ja Süürias, aga ka Eestis Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias. Ta on mänginud 15 filmis ja 40 teatrilavastuses, lavastanud Molière’i, Shakespeare’i, Tšehhovi ja Gogoli näidendeid.
8. ja 9. septembril viib Granov Eesti Lavavõitluse Liidu korraldusel läbi lavalise liikumise ja vehklemise õpikoja Eesti Tantsuagentuuris. Huvilistele rohkem infot Facebookis.
Meistriklassi fotogalerii leiab siit.
Vladimir Granovi kodulehe leiab siit.
1. septembril 2018 läks Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia üle uuele struktuurile. Senise 17 osakonna, üksuse ja instituudi asemel on nüüd neli osakonda ja doktoriõppekeskus.
Lavakunsti osakond jätkab endises koosseisus, kuid struktuurireform tõi kaasa muutuse osakonna juhtimises: alates 1. septembrist ei ole Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias enam osakonnajuhatajaid. Lavakunsti osakonna peakoordinaatorina alustas tööd Jaak Prints, kelle ülesanne on osakonna üldjuhtimine, administratiiv- ja finantsküsimused.
Kursuste juhid on prof Anu Lamp ja prof Elmo Nüganen (29. lend) ning prof Lembit Peterson (30. lend).
Kajastus:
Heili Sibrits. Lavakooli tööd juhib Jaak Prints. – Postimees, 11.09.2018
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias algas 27. augustil 2018 uus õppeaasta.
Lavakunstikoolis alustas õppetööd Lembit Petersoni juhendatav 30. lend ehk I kursus, kus õpivad 13 näitleja-, neli lavastaja- ja kaks dramaturgisuuna üliõpilast. Uue kursuse lavastajatudengeid hakkab juhendama Lembit Peterson, dramaturgiüliõpilasi Andri Luup.
29. lennus ehk III kursusel jätkavad Anu Lambi ja Elmo Nüganeni juhendataval kursusel 14 näitleja- ja neli lavastajasuuna tudengit.
Doktoriõppes lisandusid kaks doktoranti: Hanna Junti ja Erik Alalooga.
Lavakooli avaaktusel esinesid EMTA rektor Ivari Ilja, lavakooli peakoordinaator Jaak Prints, noorema kursuse juhendaja Lembit Peterson, üliõpilased jt.
Fotod: Rainer Põldeots, lavakool
21. juunil 2018 toimus Estonia kontserdisaalis Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lõpetajate kontsert-aktus, kus anti kätte lõpudiplomid ka lavakunstikooli lõpetajatele.
1. Bakalaureuseõppe lõpetasid 28. lennus (juhendajad Anne Türnpu ja Mart Koldits):
näitleja õppesuunal
Kirill Havanski, Laura Kukk, Ingrid Margus, Jane Napp, Jaanus Nuutre, Dovydas Pabarcius, Steffi Pähn, Teele Pärn, Sander Roosimägi, Ilo-Ann Saarepera, Johannes Richard Sepping, Nils Mattias Steinberg, Ursel Tilk, Markus Truup ja Joosep Uus
lavastaja õppesuunal
Johan Elm, Ingmar Jõela ja Jan Teevet
dramaturgi õppesuunal
Priit Põldma
![](https://eamt.ee/wp-content/uploads/2021/07/IMG_4330-640x480.jpeg 640w,
https://eamt.ee/wp-content/uploads/2021/07/IMG_4330-768x576.jpeg 768w,
https://eamt.ee/wp-content/uploads/2021/07/IMG_4330-1024x768.jpeg 1024w,
https://eamt.ee/wp-content/uploads/2021/07/IMG_4330-1280x960.jpeg 1280w,
https://eamt.ee/wp-content/uploads/2021/07/IMG_4330-1366x1025.jpeg 1366w,
https://eamt.ee/wp-content/uploads/2021/07/IMG_4330-1600x1200.jpeg 1600w,
https://eamt.ee/wp-content/uploads/2021/07/IMG_4330-1920x1440.jpeg 1920w,
https://eamt.ee/wp-content/uploads/2021/07/IMG_4330-2400x1800.jpeg 2400w)
2. Magistriõppe lõpetasid füüsilise teatri suunal (juhendaja Jüri Nael):
Raho Aadla, Kersti Heinloo, Mait Joorits, Martin Mill, Tanel Saar, Agur Seim ja Jaanika Tammaru
Magistriõppe lõpetas psühholoogilise teatri suunal
Siret Campbell
FOTO LAVAKOOLI 28. LENNU LÕPETAMISEST: VEIKO TUBIN
FOTO MAGISTRIKURSUSE LÕPETAMISEST: ©LAVAKAS
10. juunil 2018 esietendus Tartu Raadi lennukiangaaris Sigismund von Krahli teos “Eesti mängud. TÖNK”, mis jutustas loo mängu tähendusest inimese kujunemises.
Autor: Sigismund von Krahl
Lavastaja: Peeter Jalakas
Muusika: Trad.Attack!
Dramaturg-näitleja: Taavi Eelmaa (Von Krahli Teater)
Kunstnikud: Kärt Ojavee ja Edith Karlson
Video: Martti Helde
Graafiline kujundus: Margus Tamm
Tehnilised lahendused: Enar Tarmo
Heli: Mait Karm
Osades: EMTA lavakunstikooli 28. lennu üliõpilased
Miks otsustas meie muidu pigem ratsionaalse olekuga esivanem raisata talvel raskelt kätte tulnud energiat mõttetustega? Ta ajas harjavarre läbi vammusevarruka ning puges pimedal õhtul ise selle alla, et mängida kaelkirjakut, või tegi tarbeesemetest töngi, täiesti kasutu asja. Mida räägivad rahvamängud meie ühisk…onnast, unistustest, üksindusest?
Mängud on olnud inimkonna arengus olulise tähtsusega. Ajaloolane Johan Huizinga sõnul on homo sapiens’i, mõtleva inimese järglane just homo ludens ehk mängiv inimene, ja seda ütles ta juba 1938. aastal, ammu enne Nintendot ja arvutimänge.
“Eesti mängud. TÖNK” on lavastus, milles muusikal on täita keskne roll. Laval on ansambel Trad.Attack!, kelle looming on tihedalt seotud meie rahvapärimusega. Nii on ka etenduse toimumiskoht, Tartu Raadi lennukiangaar, mis asub Eesti Rahva Muuseumi vahetus naabruses, tähenduslik ja etenduse jaoks loogilisim.
“Eesti mängud. TÖNK” valmib Eesti Kontserdi ja Von Krahli Teatri koostöös. Lavastaja Peeter Jalaka jaoks on see kolmas kokkupuude eesti mängudega. Eelmised olid “Eesti mängud. Kaelkirjak liigub edasi” 1990. ja “Eesti mängud. Pulm” 1996. aastal.
Etendused on pühendatud Eesti Vabariigi 100. sünnipäevale.
Etendus kestab u 1,5 tundi.
Lavastust toetavad: Tartu linnavalitsus, Eesti Kultuurkapital ja Silberauto
Rohkem infot:
* Eesti Kontserdi kodulehelt
* lavastuse Facebooki-lehelt
Lavakooli 28. lennu äsja lõpetanud lavastaja Jan Teevet ja neli tema kursusekaaslast asutasid Eestisse uue teatri – Paide Teatri. Teatri juht on konkursi võitnud Harri Ausmaa. Meeskonna eesmärk on luua püsitrupp, mis tagab pideva teatri- ja kultuurielu Paides kui Eesti väikseima elanikkonnaga teatrilinnas.
1. augustist 2018 alustasid Paides proove lavastaja Jan Teevet, näitlejad Kirill Havanski, Johannes Richard Sepping, Ursel Tilk ja Joosep Uus. Juba varem korraldas kohapeal uue teatri tööd teatrijuht Harri Ausmaa.
Paide Teatri eeltaktiks on Kirill Havanski monolavastus “Koletis”. Tegu on noorte näitlejate monolavastuste sarja esimese osaga, mis esietendus 13. septembril Paide Muusika- ja Teatrimajas.
Teatri avalavastusena toob Jan Teevet välja piiblist inspireeritud “Kaitseala”, mis esietendub 21. novembril. Jõululavastusena etendub “Õlest mees õue all”. Esimene suvelavastus on planeeritud järgmisel aastal Vargamäele.
Paide teatri loomine on jätk lavakunstikooli ja Paide linna pikemale koostööle. Paide kultuurikeskuses on jõudnud lavale Jan Teeveti lõpulavastused “Maamõõtjad” (2017) ja “RICHARD3” (2018), samuti on Paides külalisetendunud mitu lavakooli bakalaureuselavastust.
Loe lähemalt:
Kuido Saarpuu. Paide Teater jõuab esimese lavastuseni. – Järva Teataja, 12.09.2018
Henry-Laur Allik. Ports noori kutte tegi… teatri! Paidesse! – Eesti Ekspress, 22.08.2018
Raido Kahm. Jan Teevet ehk Sipelgast sirgus lavastaja. – Saarte Hääl, 16.06.2018
Olev Kenk. Paide teater tutvustas teatrijuhtidele truppi ja tulevikuplaane. – ERR Kultuur, 10.04.2018
Gerli Nõmm. Paide linnateatri juhina alustas tööd Harri Ausmaa. – ERR Kultuur, 18.09.2017
Paide linn ja EMTA lavakunstikool panid aluse Paide Linnateatri loomisele. – ERR Kultuur, 27.09.2016
Rahvusvaheline konverents “Ettekääne. Ruum. Performatiivsest ruumist etenduskunstides” 4.-5. mail 2018 teatris NO99
4.-5. mail 2018 toimus Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli ning Kultuuriteaduste ja kunstide doktorikooli koostöös kahepäevane rahvusvaheline konverents, kus kõneldakse ruumist etenduskunstides.
AJAKAVA
Neljapäev, 3. mai
19.00 “NoDvenatsat” Teatris NO99
Reede, 4. mai
10.00 Tervitussõnad
10.20 Toomas Kiho: Meie eluruum. Teoreetiline ja praktiline vaade
10.50 Hannes Praks: Eksimisruum
11.20 Eva-Liisa Linder: Teater kui avalik sfäär. Rahvusidentiteedi diskussioon Eesti nüüdisteatris
12.00 LÕUNA teater NO99 kohvikus
13.00 Teemu Mäki: What to Do with Space, in Art?
14.00 Arthur Köstler ja Signa Kötler (SIGNA): Staying Places
15.00 KOHVIPAUS
15.30 Radka Kunderova: Performing Time: Space between Materiality and Virtuality
16.00 Krista Burane: Different Roles of Space in Site-specific Performances
16.30 KOHVIPAUS
17.00-18.30 Filmi Eesti esilinastus: Krista Burane dokumentaalfilm “Muinasjutt tühjast ruumist” lavastuskunstnik Andris Freibergsist. Kestus 1h 30min, järgneb arutelu. Sissepääs filmile on tasuta.
Laupäev, 5. mai
10.00 Priit Põldma: Kokkuvõte esimesest konverentsipäevast
Ruum ja teatritegija: lavastaja, lavastuskunstnik, näitleja, helikunstnik
10.15 Kersti Heinloo ja Kristjan Suits: Ruum kui tööriist, partner ja jutustaja
10.45 Maarja Mitt: Ruum kui näitleja psühhotehniline vahend
11.00 Hendrik Kaljujärv: Ettekujutus ja ruum
11.30 Arutelu
12.00 LÕUNA teater NO99 kohvikus
Ruum ja teatritegija: koreograaf, etenduskunstnik, dramaturg
13.00 Raho Aadla: Veatute lavaruumide vangistuses
13.30 Jaanika Tammaru: Ruumiline kehalisus
13.45 Renee Nõmmik: Ülevaade lavastuse “DEMULTIPLEXIA” ideest ja loomeprotsessist
14.05 Marion Jõepera: Teekonna disainist
15.35 Arutelu
16.00 KOHVIPAUS
16.30 Raamatuesitlused:
* EMTA doktoriõppe keskuse loomeuurimuslike doktoritööde sarja alustamine: Marion Jõepera doktoritöö “Ruumitaju loomine ja suunamine kui postdramaatilise dramaturgi peamine töövahend”
* Lavakunstikooli e-õpik “Teatripedagoogika muutuvas maailmas”, toimetaja Eva-Liisa Linder
Kell 21.00 “Unistajad” teater NO99 kammersaalis (sooduspilet 10 eurot; broneerimiseks kirjutada: piletid@no99.ee, märgusõna “ruum”)
Konverents toimus lavakunstikooli doktoriõppes algatatud loomingulise uurimisprojekti “Ruumi loomise strateegiad kaasaegses teatris” raames ning lõpetab õppeaastal 2017/18 toimunud loengusarja “Ruum”, mille raames avasid tunnustatud tegijad erinevatelt loomealadelt oma loomingulise suhte ruumiga. Sarjas esinesid filmirežissöörid Martti Helde ja Tanel Toom, maalikunstnik Kaido Ole, etenduskunstnik Kadri Noormets, füüsilise ja objektiteatri lavastaja Izumi Ashizawa Jaapanist ning Euroopa kaasaegse teatri juhtiva trupi Rimini Protokoll dramaturg Imanuel Schipper Saksamaalt.
Eesmärk on arutleda ruumi üle mitmest vaatenurgast. Ruum on see “kolmemõõtmeline ja lõputu, kus kõik eksisteeriv paikneb ja toimub,” ütleb Eesti keele seletav sõnaraamat. Vanemas eesti keeles kasutatakse sõna “ettekääne” maski tähenduses: käänad endale midagi ette, varjad ennast. Ka ruum on midagi, millega inimene ennast varjab ja teisendab. Ruum tõmbab meile kui maski ette. Kus paiknevad selles lõputuses ja varjatuses teatritegijad? Näitlejad, lavastajad, koreograafid, dramaturgid, lavastus- ja helikunstnikud? Kuidas nemad näevad ruumi mõju teatritegemisele? Kuidas nende looming loob ruumi? Või kuidas mõtestavad meie eluruumi filosoofid, arhitektid ja kunstnikud?
Konverents “Ettekääne. Ruum” peaesinejad on rahvusvaheliselt tunnustatud etenduskunstnike duo Signa Köstler ja Arthur Köstler (trupp SIGNA, Kopenhaagen) ning Soome lavastaja ja kunstnik Teemu Mäki. Nii trupp SIGNA kui ka Teemu Mäki on loonud ühe palju tähelepanu pälvinud lavastuse ka Tallinnas. SIGNA lavastus “Bleier Research, Inc.” oli Tallinna kui Euroopa kultuuripealinna kavas 2011. aastal. See Kopli tänavale Standardi majja kujundatud õõvastav-nostalgiline maailm tungis paljudele üdini. SIGNA (www.signa.dk) loob oma kestvusetendustega unustamatut performatiivset osavõtuteatrit, pakkudes detailideni läbi töötatud lavastusmaailma leitud ruumides: koolides, angaarides, haiglates või ööklubides.
Teemu Mäki lavastus “Harmoonia” Von Krahli Teatris oli pühendatud Eesti Vabariigi 90. sünnipäevale 2008. aastal ning see pani meedia kihama rahvussümbolite “omapärase” käsitsemisega. Teemu Mäki (www.teemumaki.com) uusimat, transsoolistest kõnelevat dokumentaallavastust “Muutujad” sai Eestis näha möödunud aastal. Mõlemad skandaalsed teatritegijad on nüüd Tallinnas tagasi tutvustamas ja analüüsimas oma loomingut.
Rahvusvahelistest külalistest esinevad konverentsil ka Tšehhi teatriuurija Radka Kunderova, kes mõtestab ruumi nüüdisaegse dokumentaalteatri kontekstis, ning Läti teatri- ja filmilavastaja Krista Burane, kes käsitleb oma performatiivseid kohaspetsiifilisi lavastusi, mis on loodud kas tänavale, lihaturule, paneelmajja või hoopis linnusesse.
4. mail kell 17 linastub konverentsi raames esmakordselt Eestis Krista Burane dokumentaalfilm “Muinasjutt tühjast ruumist” (“The Fairytale of Empty Space”, 2017), mis võitis Lätis aasta parima filmi auhinna ja parima animatsiooni preemia. Film portreteerib maailmas tunnustatud Läti lavastuskunstnikku Andris Freibergsi. Freibergs on loonud kujundusi ka mitmetele lavastustele Eestis, nt Elmo Nüganeni lavastustele “Aeg ja perekond Conwayd” (2011), “Karin. Indrek. Tõde ja õigus. 4” (2006) ja Adolf Šapiro lavastusele “Isad ja pojad” (2002), mis pälvis Eesti teatri aastaauhinna parima lavakujunduse eest. Film linastub läti ja vene keeles, ingliskeelsete subtiitritega.
Konverentsi rahvusvahelised külalised kõnelevad inglise keeles, Eesti külalised eesti keeles. Huvilistel on võimalik tutvuda rahvusvaheliste külaliste ettekannete eestikeelsete kokkuvõtetega siin.
Lisainfo: konverentsi korraldaja, EMTA lavakunstikooli doktoriõppe koordinaator Madli Pesti madli.pesti@gmail.com, KTKDK doktorikooli koordinaator Aleksandra Dolgopolova doktorikool@ema.edu.ee
Rohkem infot: Kultuuriteaduste ja kunstide doktorikooli lehel ja konverentsi Facebooki-lehelt.
Konverentsi toetab Euroopa Liidu Regionaalarengu Fond (Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia ASTRA projekt EMTASTRA).
Sel kevadel lõpetas lavakunstikooli Anne Türnpu ja Mart Kolditsa juhendatav 28. lend, kelle viimaseks ühiseks ülesastumiseks oli lavastus “12 VIHAST”.
Tegemist on Reginald Rose’i tuntud näidendil “12 vihast meest” (Twelve Angry Men) põhineva lavatööga, mille lavastab Mart Koldits, dramaturg on Jim Ashilevi ja tõlkija Anu Lamp. Lavastuses mängivad kõik 28. lennu näitlejatudengid.
“12 VIHAST” on pingeline lugu vandekohtunikest, kes ühte ruumi suletuna on kohustatud jõudma üksmeelsele otsusele, kas mõrvas süüdistatav on süüdi või mitte. Kuid erineva ühiskondliku ja kultuuritaustaga kohtunike ühisele nõule jõudmine pole mõistagi lihtne.
“12 vihast meest” on kirjanik Reginald Rose’i tuntuim teos, mis kandideeris parima filmi ja parima filmistsenaariumi Oscarile. Tekst pälvis parima stsenaariumiga filmi kategoorias Edgar Allan Poe auhinna ning 1957. aasta Berliini filmifestivalil Kuldse Karu auhinna. Hiljem on näidendit mängitud korduvalt teatrilaval, näiteks 1996. aastal lavastas selle Londonis Harold Pinter.
Lavastaja Mart Koldits rõhutab, et Rose’i näidend sobib hästi praegusesse muutuvasse maailma: “See näidend aitab endale meelde tuletada, kui savijalgadel on kõik meie otsused ja arvamused siin maailmas. Selleks peab kuradi palju enda sisimas tööd tegema, et üldse jõuda mingi kaine otsuseni. Elu näitab, et me kõik oleme oma mineviku vangid ja iga meie sõna varjutavad nii meie endi kui ka kuulajate minevikuvarjud.”
Etendused: 18., 21. ja 22. mail 2018 kell 18 Paide Muusika- ja Teatrimajas, 26., 28., 29., 30. ja 31. mail kell 19 Tartu Uues Teatris.
Lavastuse valmimist toetab Euroopa Liit Euroopa Regionaalarengu Fondi kaudu (Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia projekt EMTASTRA).